Augusztus 14-én, szerdán 17 órától a Vécsey-ház udvarán, a Partiumi Magyar Napok részeként, „Jó leszel, erős, békés és szabad” címmel szervez Kovács András Ferenc megemlékezést a Szamos Diákirodalmi Kör, a LiterArt Magyartanárok Egyesülete és a Harag György Társulat.
A műsorban fellépnek a Harag György Társulat művészei (Bándi Johanna, Kovács Éva, Laczkó Tekla és Nagy Orbán), a Szamos Diákirodalmi Kör (Hága Jázmin, Loga Szilárd Áron, Németi Nóra, Sopoian Dorka és Vizsnyovszky Barbara), illetve a Kovács Éva Poór Lili-díjas színművésznő által vezetett Szép Beszéd Stúdió növendékei (Urbán Zsófia és Vida Gábor). A műsor elején Elek György, a Szamos folyóirat főszerkesztője és Bessenyei Gedő István, a Harag György Társulat művészeti igazgatója beszél Kovács András Ferenc szatmári kötődéseiről. Részt vesznek KAF személyes ismerősei, akik emlékeikről beszélnek.
A PMN egyik fontos feladatának tartja, hogy egy-egy kulturális program megszervezésével felhívja a figyelmet olyan személyekre, akik életútjuk során kiemelkedő eredményeket értek, vagy érnek el. Kovács András Ferenc a Kölcsey Ferenc Főgimnáziumban tanult, sok időt töltött az Északi Színház falai között, költészete és szerkesztői munkája olyan szintre emelkedett, hogy Kossuth-díjjal jutalmazták.
Szatmár megyében még sokan élnek, akik személyesen ismerték, őrzik a közös emlékeket, mások versei és más írásai miatt kedvelik. Nem élte meg a 65. évét, költői hagyatéka viszont mindenki számára elérhető. A PMN-en megrendezésre kerülő beszélgetés és versműsor mindenkit ösztönözhet arra, hogy olvassa verseit és gazdagodjon érzésekkel, ismeretekkel, tudással…
Tizenötödszörre vázolt sűrített képet az elmúlt egy év valóságáról, a világ aktuális állapotáról a Temesvári Eurorégiós Színházi Találkozó – TESZT. Honnan indult, és merre tart a seregszemle – erről kérdeztük Balázs Attila fesztiváligazgatót, a temesvári Csiky Gergely Állami Magyar Színház vezetőjét.
Mezei Kinga színész, rendező, a Zentai Magyar Kamaraszínház művészeti vezetője. Legutóbbi rendezése a Hidegpróba Sziveri János költő és Benes József képzőművész életéből és alkotásaiból inspirálódik.
Szophoklész tragédiát írt, nem drámát – állítja a rendező. A tragédia szakrális forma. Amit hét színésszel: nem pszichológiai elemzésekre épülő dialógusokból formál meg az író-rendező. A kórusszerű vagy szóló dalok, a szakrális zeneiség, a költői tér és fények adják a teátrális formát. Az archaikus szöveg is a – szárd eredetű – Alessandro Serráé, ugyanő tervezte a díszletet, fényeket, ruhákat is.